17. maijā Rīgā, Kultūras ministrijā, notika pieredzes apmaiņas seminārs romiem (čigāniem), kurā tika apkopota mediācijas pieredze, kā arī pašvaldību pārstāvji iepazīstināti ar mediācijas darbības sasniegumiem un rezultātiem, romu mediatoriem pildot amata pienākumus Latvijas pilsētās — Valmierā, Ventspilī, Jelgavā, Dobelē un Rīgā.
![](http://www.eliesma.lv/sites/default/files/mediatori.jpg?1527840611)
Lai vietējā Valmieras romu sabiedrība savienotos un attiecīgajā līmenī saslēgtos ar pašvaldību institūcijām, iesaistās romu mediatori — dzīvie tilti jeb starpnieki. Tie ir romu tautības cilvēki ar savā ziņā unikālām personības īpašībām, plašu nozaru un jomu pārzināšanu, prasmēm un spējām, kas piemīt ne visiem romiem.
Iesaistoties Denisa Kretalova vadītajā mediācijas projektā, esmu ieguvis skaidru priekšstatu par definētu mediatora pozīciju citu profesionāļu vidū: bi-kulturāla jēga; praktiski realizējami un noteiktu jomu kompetencēs ietverti pienākumi, iekļaujot atbildības robežas apjomu Latvijas un romu sabiedrībā, kas zināmā stadijā ir ienesis skaidrību romu un Latvijas sabiedrībā. Mediators savā darbā apgūst un integrē zināšanas, tās izmantojot konkrētajā sociālajā gadījumā. Mediatoram ir liela spēja orientēties romu problēmās, klasificēt tās, noteikt problēmu risināšanas soļus un prioritātes. Mediācijas procesā mediators motivē romus sakārtot juridiskus, medicīniskus, sociāla rakstura u.c. jautājumus, ir dzīvais tilts (no šauras sabiedrības uz plašo sabiedrību). Mediācijas darbībā atklājas un izgaismojas romu grūtības, problēmas, traucējošie faktori. Par romu mediatoru var kļūt tikai psiholoģiski spēcīga un harizmātiska personība, kura ciena un mīl romus.
Īpaši uzsvēršu dzīvos tiltus — dzīvās personas projektā «Latvijas romu platforma II: dialogs, līdzdalība un savstarpēja mācīšanās», bez kuru aktīvas līdzdarbošanās, cilvēkmīlestības, audzinošas un izglītojošas nozīmes, stingrām personības psiholoģiskām īpašībām mērķtiecīgas mediācijas gaitas veidošanās starp romiem un vietējo sabiedrību, kā arī pašvaldību un speciālistiem nebūtu iespējama. Šo pārliecību ieguvu, pats aktīvi, brīvprātīgi līdzdarbojoties minētajā projektā. Esmu ieguvis stingru pārliecību, ka romu sabiedrībā dzīvo tiltu ideja ir jāturpina. Katra mediatore kā dzīvais tilts ir autoritāte romu sabiedrībā. Lai pildītu šo pienākumu, mediatores tika speciāli sagatavotas. Katrai no viņām ir personīgā pieredze, izglītība un psiholoģiskā motivācija (dziļa interese palīdzēt tautiešiem), spējas iesaistīt, pārliecināt, uzrunāt, organizēt romu un pašvaldību pārstāvošos pārstāvjus, organizācijas un speciālistus. Projektā «Latvijas romu platforma II: dialogs, līdzdalība un savstarpēja mācīšanās» Latvijas romu mediatores ir: Ināra Kozlovska, kura pārstāvēja Jelgavas romus; Marta Paņko sniedza atbalstu Rīgas romiem; mediatore Agnese Meļķe bija starpnieks Dobeles romiem; Malda Avramenko Ventspilī, bet Vija Korenovska — romu mediatore Valmierā.
Smagā darbā, sadarbojoties ar Valmieras sociālā dienesta sociālajiem darbiniekiem, Vijai daudz izdevies paveikt. Īpaši sociālos jautājumos, kā arī risinot Valmieras romu izglītības problēmas, veicinot nodarbinātību. Mazāka bija vajadzība risināt dzīvokļa grūtības. Valmieras romi atzīmē, ka Vija spējusi izglītības jautājumus pacelt romiem uztveramā un saprotamā veidā. Uzturot dialogu starp romiem un Valmieras pašvaldību, Vijai izdevies atrisināt 27 romu ģimeņu krīzes situācijas. Īpašu uzmanību Vija veltīja saskarsmes kultūras uzlabošanai, kā arī izglītojošai iniciatīvai, iepazīstinot ar romu kultūras un psiholoģiskajām īpatnībām, tā veicinot komunikāciju un sapratni starp romiem un pašvaldības speciālistiem Valmierā.
Novērotas arī tehniskā nodrošinājuma grūtības: trūkst telpu, kur uzņemt romu klientus. Diemžēl mediatoram apgrūtinoši strādāt un plānot mediācijas darbu, koordinēt tikšanās un laikus, saskaņot tos ar attiecīgajiem speciālistiem pašu romu mērķa grupas nepastāvīguma dēļ — pārtrūkst kontakti, indivīdi nomaina telefona numurus un adreses, un tas traucē mediācijas procesa regularitāti un nepārtrauktības nodrošināšanu.
Pēc mediatoru darba novērtēšanas mentoringu un koordinēšanu nodrošināja biedrības «Izglītības iniciatīvu centrs» eksperte Sandra Kraukle. Viņa savā pētījumā sniedza pozitīvu izvērtējumu, un arī paši romi atzinuši, ka romu mediatore Vija, Valmieras pusē uzlabojot, koordinējot, organizējot un risinot, pelnījusi izcilības vērtējumu.
Vija atbalstīja, rekomendēja un ar savu piemēru praktiski parādīja, kā konkrēti risināt kādu romu problēmu. Paši Valmieras romi atzīst, ka ir vajadzīgs kāds, kurš dod norādījumus un palīdz problēmu saprast dziļāk, iesaka, kā to uzsākt risināt. Ir vajadzīgs gudrs un dvēselē bagāts cilvēks, kuram ir saprašana dzīvē. Un Vija ir tieši tas, kas mums vajadzīgs.
Esam dziļi pateicīgi Valmieras pašvaldībai un nozaru speciālistiem par sadarbību un iespēju uzlabot romu dzīvi.
SABIEDRĪBU STARPNIECES — dzīvie tilti (no kreisās): Agnese (Dobele), Ināra (Jelgava), Marta (Rīga), Vija (Valmiera), Malda (Ventspils) 2017. gada septembrī, pēc speciālām apmācībām saņemot darba apliecības — tiesības strādāt par romu mediatoru.
1. Jūnijs, 2018
Pilno versiju par maksu ir iespējams aplūkot adresē www.news.lv [3].